Keskuspankit, elvytys ja rahapolitiikka (PĂ€ivi Puonti & Tuomas Malinen) | Puheenaihe 130
VloĆŸit
- Äas pĆidĂĄn 6. 09. 2024
- đ HeitĂ€ ylĂ€peukku, jos tykkÀÀt videosta
â€ïž Tilaa kanava: www.youtube.co... (Ilmaista!)
MikÀ on keskuspankkien, kuten EKP:n ja FED:n tehtÀvÀ? Miten keskuspankit pyrkivÀt elvyttÀmÀÀn taloutta ja luovatko keskuspankit rahaa tyhjÀstÀ?
Studiossa vieraina GnS Economicsin toimitusjohtaja Tuomas Malinen ja ElinkeinoelÀmÀn tutkimuslaitoksen tutkija PÀivi Puonti.
đ” Juontaja
Rami Kurimo: / ramikurimo
đ· Some
Instagram: / puheenaihefi
Twitter: / puheenaihefi
Facebook: / puheenaihefi
đ§ Podcast
Spotify: spoti.fi/3xlNSgm
Apple: apple.co/3jfB2ey
RSS Feed: anchor.fm/s/91...
đ Jakso on nauhoitettu 4.11.2020.
#keskuspankki #talous #puheenaihe
Loistava tietopaketti kadun miehelle keskuspankkien rahapolitiikasta ja sen ympĂ€rillĂ€ havaittavista ilmiöistĂ€đHatunnosto laadukkaasta keskustelusta kolmikolleđ©
Kaikkein pahin ja ensimmÀinen virhe on "korjata" taantuma rahapoliittisesti eli *keinotekoisesti* korkoja alentamalla.
Taantuman on annettava korjata itse itsensÀ, jotta tuotanto asettuu takaisin oikealle tasolle kuluttajien valintojen kanssa. Inflaatio on siis sairaus, joka vaatii hoitoa.
Vertauskuva:
"Jos henkilö nielee myrkkyÀ, hÀnen tÀytyy pÀÀstÀ siitÀ eroon, vaikka oksentamalla. SelkeÀsti epÀmiellyttÀvÀ oksentaminen on vÀlttÀmÀtön hoitokeino myrkyn nielemiselle. TÀssÀ vertauksessa myrkky on verrattavissa inflaatioon ja oksentaminen taantumaan."
Mutta taantuman ei ole annettu hoitaa tilannetta vaan poliittiset pÀÀttÀjÀt ja osin kansalaisetkin ovat vaatineet pikaista ja lyhytaikaisesti kivutonta "korjausta" ja nÀin taantumien on annettu kasvaa jÀttimÀisiksi kuplataloudeksi jonka romahdus vasta kivuliasta onkin.
Esimerkiksi vuoden 2008 suuri pankkikriisi oltaisiin voitu ehkÀistÀ jos vuoden *2001 taantuman* olisi annettu tehdÀ korjaustoimenpiteitÀ:
"Vuoden 2001 taantuma olisi voinut puhkaista kuplan, mutta keskuspankki lisÀsi rahamÀÀrÀÀ poikkeuksellisen nopeasti taantumaa torjuakseen. Raha tietysti valui nopeimmin laajenevalle sektorille. SekÀ Clintonin ettÀ Bushin hallinnot laajensivat kodinomistuspolitiikkaa* aggressiivisesti, mikÀ tuhosi luototusstandardit. TÀmÀ sai luottoluokituslaitokset uskomaan asuntojen hinnan olevan pysyvÀsti korkeammalla tasolla."
*Valtio painosti pankkeja antamaan asuntolainoja erityisesti matalatuloisille
About nĂ€in. đ
TÀysin samaa mieltÀ. Vaikuttaisi niin jÀrkikeissiltÀ, ettÀ jos vaan ei pelailtaisi rahan kanssa. Annettaisiin "luonnollisen" reitin tapahtuvan, niin se olisi terveellisin tapa lÀhestyÀ koko hommaa. MikÀ siinÀ sitten on, ettÀ tÀllaista argumentointia ei ikinÀ kuule missÀÀn keskustelussa, varsinkaan Suomessa.
Ihmismieli on heikko ja perso rahalle. Jos pankkiiri ikinÀ olisi voinut vÀlttÀÀ bankrotin printtaamalla rahaa, se olisi tehnyt sen. Ja niin se tekee nytkin. Ainut vaan, nykyinen pankkiiri ei ole kokenut kriisiÀ ja siten ei osaa toimia oikein. Se kun on se neljÀ sukupolvea, kun opit unohtuu.
@@jonejone1076 Saman syklisyyden tunnisti myös erÀs saksalainen pahanilmanlintu, joka ihmetteli sitÀ, ettei kukaan tosiaankaan ollut kuullut Jumalan kuolleen.
TÀmÀ kollektiivisen moraalin ja konsensustodellisuuden syöksykierre johti tietysti alkuunsa siihen, ettei perussaksalaisia juurikaan kiinnostanut juurikaan mikÀÀn, kenties sillÀ viimeisellÀ matkalla pankkiin.
TÀmÀn ikuisen paluun kierroksen toiseksi viimeisen mutkan totaalinen ainutlaatuisuuden on puute on kaikessa traagisuudessaan lÀhinnÀ naurettavaa.
Niin se kÀy.
@@jukkaollikainen ja kuka korjaa potin? vai voisiko kÀydÀ niin, ettÀ minÀ jÀisin hÀviölle loppupeleissÀ.
HyvÀ jakso. Jopa "tavan tallaaja" ymmÀrsi jotain ...
Tuomas Malista on kyllÀ aina hieno kuunnella. ErittÀin tÀrkeÀÀ nÀkökulmaa joka ei ikÀvÀ kyllÀ tunnu olevan kovin suosittu ja isommin julkisessa keskustelussa. Koko jÀrjestelmÀ on melkoinen korttitaloviritys jossa tuloerot vain kasvavat.
Joku luonut mallin, jota yliopistoissa tutkitaan, kun niin on aina tehty, ja kaikki tuntee olonsa hyvÀksi sekÀ iso liksa pyöriii? ... alkaa mennÀ luottamus aika moneen asiaan, yhtenÀ niistÀ koulutus ... ihan kuin rahamarkkinat olisivat itsestÀÀn kehittynyt luonnonilmiö jo ennen kuin ihmisiÀ oli olemassa ...
Eli toisin sanottuna missÀ eu siellÀ ongelma.
Kiitos podista! Jos haluat tietÀÀ enemmÀn Tuomas Malisen taustoista, tÀssÀ aivan uusi haastattelu, jossa mennÀÀn pintaa syvemmÀlle, aina lapsuudesta henkilökohtaisiin kriiseihin:
czcams.com/video/LwmlS97CGeU/video.html
Ekonomisti: EU:n elpymisrahasto vie kohti tulonsiirtounionia ja liittovaltiota
www.salkunrakentaja.fi/2020/07/elpymisrahasto-liittovaltio/
Tuomas Malinen - We Are In Stage 2 of the Five Stages of Economic Collapse
CZcams . Silver Bullion TV
30.4.2020
czcams.com/video/BOsGe6gsKSU/video.html
Tuomas Malinen: Euroero - Suomesta viidessÀ vuodessa rikkaampi
czcams.com/video/gFN-gMbO6Gg/video.html
PELKO EU-ASEENA:
czcams.com/video/Dj_zBW2xe4M/video.html
#neuvottelija 30 Kaadetaan EU:n tulonsiirtorahasto! (Tuomas Malinen)
czcams.com/video/8DCoYDQsnu4/video.html
#neuvottelija 25 - VÀÀrinymmÀrretty markka ja tuleva liittovaltio
(Tuomas Malinen)
czcams.com/video/XY21VIXD8os/video.html
Maksaako Suomi Euroopan velat? | Huuki Show Ep. 23
czcams.com/video/eLyfKKNPYKo/video.html
Tuomas Malinen | Paluu Markkaan - Futucast #90
czcams.com/video/Uxot_-2WZ-M/video.html
Kasandran huuto Jakso 1 Tuomas Malinen:
czcams.com/video/cHx00oF8cPU/video.html
WOKE CAPITALISM:
czcams.com/video/SxQ5FLX2Rec/video.html
Haastattelijalle kiitoksia siitÀ, ettÀ pyysit haastateltavia selventÀmÀÀn eri liiketaloudellisia termejÀ. TÀllaiselle tavalliselle tallaajallekin selkiÀÀ paremmin, mistÀ puhutaan.
Miksei kouluissa opeteta tÀllaista? HyödyllistÀ tietoa ihan kaikille vaikkei toimiskaa finannsisektorilla.
Koska se saisi ihmiset kyseenalaistamaan valtionsa toiminnan.
Puheenaihe tekee hyvÀÀ työtÀ. MikÀÀn ei ainakaan vielÀ estÀ seuraamasta tÀmÀn alan lÀhetyksiÀ omatoimisesti. Oletettavasti kouluissa ei edes ohjata oppilaita nÀiden pariin. Ilmeisesti opettajilla ei ole tietoa tai sitten nÀmÀ eivÀt kuulu opetussuunnitelmiin. Koululaitos oli ainakin DDR-aikaan sidottu opetussuunnitelmiin, vrt 70-luvun POPS:it
Hienoa! Pohdin dIgitaalisen keskuspankkirahan ja IMF:n ambitioiden end gamea Malisen kanssa: czcams.com/video/FWaB5021tOg/video.html
Aurinkotuuli ja keskuspankkidigitaali on siinÀ. Aurinko, eli Au, ja olet kuivilla.
Kauppatieteen tohtori ei muka tiedÀ kuka omistaa keskuspankit, eikÀ tiedÀ Malinen. Eikö kukaan ihmettele tÀtÀ tietÀmÀttömyyttÀ.
Ai niin joo. TÀmÀhÀn on sitÀ foliohattu osastoa jota ei voi pitÀÀ luotettavana.
Luulisi keskuspankkien olevan keskeisessÀ roolissa. Jos on totta, ettÀ pelko ei ole esteenÀ kertoa vaan tohtorit ja Malisen eivÀt tiedÀ kuka omistaa keskuspankit. Miten Matti MeikÀlÀinen voisi sitten tietÀÀ? Malista seuratessa nÀillÀ videoilla on kÀynyt ilmi vanha totuus, ettÀ kansalle ei kerrota kaikkea. TehkÀÀ ohjelma, tutkikaa kuka omistaa keskuspankit ja miksi. Millainen valta se on? MitÀ se mahdollistaa?
"Vuonna 2011 oli enÀÀ 3 maata, joiden keskuspankit eivÀt olleet Rothschildien kontrollissa: Kuuba, Pohjois Korea ja Iran. Lue artikkeli Rothschildit haluavat Iranin pankit
Vuonna 1930 perustettu KansainvÀlinen jÀrjestelypankki BIS toimii erÀÀnlaisena keskuspankkien pankkiirina ja sen jÀsenistöön kuuluu 60 maan keskuspankit, myös Suomen Pankki. BIS:in kautta Rothschild dynastia kontrolloi myös nÀitÀ keskuspankkeja." NetistÀ lainattua
MinkÀ takia EKP antaa lainaa 0-korolla? Se ei edes houkuttele yrittÀmÀÀnkÀÀn huonosti taloutensa hoitaneita maita saada sitÀ kuntoon vaan ottavat lisÀÀ lainaa.
EKP tietÀÀ ettÀ euro pysyy elossa vain velan avulla. EKP tietÀÀ myös mitÀ korkojen nostaminen aiheuttaa. TÀstÀ ei tosin julkisesti puhuta.
Aika huolestuttavaa, ettÀ EK toimii tuollaisen neuvojan ohjeilla. ElinkeinoelÀmÀ ei keskusjohtoisesti toimi.
NÀitÀ lisÀÀ, erittÀin mielenkiintoinen
Kiitoksia, hyvÀÀ oppia maallikoille. JÀin miettimÀÀn: maailman firmoista 20 % tuottaa heikosti (55:10). TÀmÀn pitÀisi nÀkyÀ tuotannon voimakkaana hiipumisena. Nyt ei nÀytÀ nÀin olevan, eli onko kupla?
Puhutaan keskuspankeista eikÀ edes tiedetÀ niiden omistajaa. SiinÀpÀ sitÀ tiedettÀ parhaimmillaan.
SÀrÀhti myös korvaan ja pahasti. EikÀ se edes ettÀ ei tiedetÀ mutta annetaan vaan arvailuja ja asia sivuutetaan puhumalla mikÀ sen rooli on.. voi hyvÀÀ pÀivÀÀ.
Vai johtuuko kenties siitÀ ettei kukaan tiedÀ, koska tieto pidetÀÀn visusti salassa. Ettei vaan sattuisi olemaan vÀhÀn kyseenalaisia nÀmÀ meidÀn omistajat...
KyllÀ keskuspankki viime kÀdessÀ vallassa olevien politikkojen tahdon mukaan taipuu ainakin toimimaan, niinhÀn se hyvinkin juuri nyttemmin on tehnyt. TÀmÀ nÀin siis oli keskuspankille alkuun sÀÀnnöt toimintaan annettu mitkÀ hyvÀnsÀ.
Politikot tarvitsevat vÀlttÀmÀttÀ jotain hillotolppaa mistÀ sitÀ helppoa rahaa saa. Toki on politikoissa aina myös niitÀ jotka tietÀvÀt, ettÀ ei tÀstÀ hillotolpasta parane liikaa ottaa, siksi kun sellainen johtaa ns. hyperinflaatioon tai siis rahan arvon romahtamiseen. Se on se 2% iflaatio mikÀ nyttemmin on ollut ihan tavoitteenakin, ja millÀ saa jo sillÀkin vÀhÀn törsÀillÀ, mutta ei se nyt kuitenkaan nÀytÀ riittÀvÀn.
Ekp:n omistavat euromaiden keskuspankit. Ei siinĂ€ sen ihmeempÀÀ. Jos sen omistaisivat yksityiset tahot, niin se olisi tĂ€ysin altis kaikenmaailman kikkailulle. Jota EKP harrastaa toki muutenkin đ
Vai pelkkÀÀ 'ÀÀrivasemmistolaista' politiikkaako, 'itsenÀinen', ekp tekee?
Huhhei, kun kuuntelee ennen tÀtÀ jaksoa Rahapodin jakson 230 jossa vieraana Aave DeFi startupin toimari Stani - ja miettii ettÀ kuinka helkkarin kankea systeemi keskuspankki on verrattuna nÀihin uusiin teknologioihin - niin ei ole ihme, ettÀ kryptojen arvo nousee kuin raketti.
Kiitos,hyvÀ tietopaketti!!
mites keskuspankin mahdollisen digirahan kautta - eikös ne pysty silloin luotottamaan suoraan kuluttajamarkkinoita?
* Arto Laurilla on se upea ja faktoja paljastava CZcams kanava. Joka
pitÀÀ hetimiten laittaa itselle ja kavereille tilaukseen kanssa!
Ei kyllÀ kauheen asiantuntevaa ole ton naisen tieto. Suomella oli itsenÀinen rahapolitiikka siihen asti, kun rupla otettiin valtakunnan valuutaksi. Hinnat kerrottiin n. 5,94, ja palkat jaettiin samalla kertoimella. On aivan tÀysin typerÀÀ vÀittÀÀ, ettÀ Suomen Pankki voisi mitenkÀÀn sÀÀdellÀ rahapolitiikkaa.Finanssipolitiika olisi ainut keino vaikuttaa Suomen talouteen, mutta tÀmÀ hallitus on senkin tuhonnut. Ja sivuhuomautksena: inflaatio ei vaikuta kertoimeen, vaan valuuttakurssiin. Opimmeko tÀstÀ, ettÀ eu on niin ÀÀrimmÀsen vaarallinen yhteisö, kuin ikinÀ olla voi?!? HerÀtkÀÀ suomalaiset, ja ÀÀnestÀkÀÀ meidÀt ulos tosta saatanallisesta systeemistÀ!!!
Aamen.
MyöhemmÀssÀ vaiheessa TM kertoo, pakotettu yhteisvastuu sattuu omaan nilkkaan.
Nyt olen itse, jo melko 'keskusjohto' vastainen.
Eli kaatuuko EU oman keskuspankin toimintaan? Ajatellaan, ettÀ keskuspankki rahoittaa Italian ja Espanjan valtiota niin paljon, etteivÀt saa enÀÀ markkinaehtoista rahoitusta. NÀmÀ maat ilmoittavat tÀmÀn jÀlkeen etteivÀt maksa velkoja ja IMF astuu kuvioon. Realisoituuko Suomen takaukset tÀllöin? Vai ollaanko pakon edessÀ, ettÀ annetaan huonosti taloutta hoitavien maiden velkoja anteeksi?
TÀstÀ on luotu kyllÀ aikamoinen umpikuja! UlospÀÀsyyn ei taida olla enÀÀ hyviÀ polkuja.
Ajattelet aika lailla samalla tavalla kuin minÀ, mutta kun en ole varsinainen asiantuntija, niin olisi hyvÀ, jos tÀhÀn saisi jonkun vastaamaan. Miten on @PUHEENAIHEFI ?
Eu kaatuu omiin saappaisisiin eli kun Unkari ja Puola erotetaan/eroavat niin jÀljelle jÀÀvÀt vain idiootti valtiot jotka rahoittavat muiden velkoja Euroopassa? Just herÀsin...
Keskuspankkien kirjanpitoa ei tunneta????
Onko (S)suomen 20 000 000 000 ⏠velka elvytys viimmevuodelta ~ 'setelirahoitusta' jos ekp ostaa siitÀ 'tarvittavan' osan?
Kohdassa 34:51 '' Keskuspankin pahimpana virheenÀ, sitten setelirahoituksen''. Tarkoitetaanko tÀssÀ, ettÀ setelirahoitus on isompi virhe, kuin mÀÀrÀllinen keventÀminen ja jos kyllÀ niin miksi?
SekÀ haluaisin ehkÀ yksinkertaistettuna vielÀ setelirahoituksen ja mÀÀrÀllisen keventÀmisen eroja. Onko niin, ettÀ setelirahoitus on ns hÀrskimpi tapa elvyttÀÀ valtiota ja QE jollain tavalla EU:n perussopimuksia kiertÀvÀ instrumentti, koska ostoja tehdÀÀn vÀlikÀden kautta, eikÀ suoraan EKP->valtio.
MÀÀrÀllinen keventÀminen on rahapolitiikan instrumentti. Keskuspankki ostaa suuria mÀÀriÀ valtion joukkovelkakirjoja ja muita arvopapereita pitÀÀkseen pitkiÀ korkoja alhaalla ja inflaation tavoitteessa. Setelirahoitus tarkoittaa sitÀ, ettÀ keskuspankki rahoittaa suoraan valtion menoja. Jos valtio haluaa 100 miljardia elvytykseen, keskuspankki painaa 100 miljardia ja antaa sen valtiolle tai siirtÀÀ bittejÀ tililtÀ tilille.
Olemme kÀyneet lÀpi QEn (ja QTn) sekÀ setelirahoituksen eroja maaliskuun 2018 raportissa, joka löytyykö tÀÀltÀ: gnseconomics.com/q-review/
bitcoini on aika hyvÀ indikaatori siitÀ mitÀ mieltÀ ollaan fiat rahasta ja keskuspankeista. Voiko nerokkaampaa jÀrjestelmÀÀ olla kuin kaksi rinnakkaista joista ihmiset voivat valita. Se ettÀ voi valita on vapautta!
No ei kyllÀ kovin hyvÀ. Jollaintapaa ja vain joiltainosin. Sekin on erittÀin vaikea mÀÀrittÀÀ. MikÀli siis analogisi toimisi laajasti.
Toki uudempiin lohkoketjuihin on mahdollista luoda ja luotukin paremmin ko. "indikaattoria" ajatellen. Muunmuassa ada/cardano, jota hallinnoi tai siis ei hallinnoi vaan jonka konsensuksen hallintatavasta ja toiminnasta suuntaviivoja antava tiimi koostuu alansa parhaista asiantuntijoista. Nk. kehittÀjÀtiimissÀ ei ole anonyymeja "nakamotoja" kuten sha256:ssa eli bitcoinin lohkossa. Tai siis lohkoketjussa, paraikaakin osallistun lukuisten lohkojen "tarkastukseen", 50 asic- ja 241 GPU- louhintayksikön voimin.
Mutta siltÀosin allekirjoitan, ettÀ fiat:n kyykÀtessÀ tai odotusten ollessa epÀvarmoja, jotkin harvat lohkoketjua jotka keskittyvÀt maksuliikenteeseen, menestyvÀt paremmin.
Toki PALJON enemmÀn vaikuttaa muunmuassa yhteiskuntapoliittiset mullistukset. Jopa sosialistisen Venezuelan tehdessÀ pakollisia pÀÀtöksiÀ korjatakseen surkean systeeminsÀ (sosialismi, suunnitelmatalous. tai komentotalous venezuelan kohdalla) valuvikojen aiheuttamia haittoja kuten tuhansien prosenttien inflaatiota ja likviditeetin heikentymistÀ. Kun diktaattori Maduro julisti asettavansa nostorajoja automaatteihin, btc lÀhti historiansa yhteen suurimmista ja pisimpÀÀn nousuunsa. KyseessÀ 2020 kevÀt tai alkukesÀ riippuen keneltÀ kysytÀÀn. Vaikka Venezuelan bkt on olematon varsinkin jos lasketaan "reaali-bkt" eli kaikki se vÀhÀ, joka ei lopulta pÀÀdy valtiolle, useasti ennen kansalaisen "koskemista" koko rahaan. Venezuelan kehitysmaassa ei verkkopankki ole laillinen, lÀnsimaista hapatusta jolla voisi vaikka tehdÀ elÀmÀstÀ kivempaa. Jos mietitÀÀn kuinka paljon toimivan suurehkon talouden toimiessa "sekavasti" tai irrationaalisesti tai tavalla joka ei kansalaisten subjektiivisen kokemuksen mukaan olisi hyvÀ vaan pikemmin todella paha, kryptovaluutat kokisivat ennennÀkemÀttömÀn "bullish flagin heiluntaa " ja pitkÀÀn! POW-konsensuksen tullessa harvinaisemmaksi jatkuvasti, odotukset muunmuassa perinteisten valuuttojen suhteen kasvaa. ItsehÀn olen jo siirtynyt osittain kohti POS- ja POV (proof of view joka patentoitu mutta vielÀ lisensoitu).
@@jesseaffiliate6328 bitko laskettiin liikkeelle 2008 finassi kiriisin aikaan ihan tarkoituksella ja nyt keskuspankkien elvytys koronan aikaan on eskaloitunut pieneen inflaatio odotuksen kasvuun. puhumattakaan kiinan yuani devalvointi mikÀ aikanaan myös nÀky btc liikenteessÀ. tuskin bitcoinille tai kovin monelle cryptolle olisi kysyntÀÀ jos keskuspankkien rahapolitiikka ei olisi mennyt niin ÀlyttömÀksi rahan printtaamiseksi. En sano kuitenkaan ettÀ rahanpainaminen/inflaatio olisi itsessÀÀn huono mutta jÀrjestelmÀ kaipaa uudistus painetta jostain suunasta kehittyÀkseen paremmaksi.
En ole btc maximalisti ja pidÀn itsekkin PoS jÀrkevÀmpÀnÀ. En myöskÀÀn vertaisi cardanoo bitkoiniin koska cardano on vielÀ kehitys vaiheessa ja jos lupaukset tÀyttyvÀt niin voi olla kova juttu. En epÀile etteikö joku voisi syrjÀyttÀÀ bitcoinia mutta tuskin vielÀ ihan hetkeen. Itse nÀen muutenkin bitcoini vain katalysaattorina koko crypto ekosysteemille mikÀ on myös yksi tekijÀ tuomassa pitkolle arvoa. Toiseksi tuskin kukaan voi sanoa minne suuntaa btc kehittyy sillÀ kaikki cryptot ovat koodia jota voi muuttaa eli miksi btc ei voisi siirtyy Pos. Onhan bitkoin killeri teknisiltÀ ominaisuuksiltaan jo varmaan olemassa mutta se ei ole saanut kriittistÀ massaa vielÀ taakseen jotta se voisi haastaa bitcoinia. Voi mennÀ aikan kauan aikaa ettÀ joku haastaa bitkoinin vielÀ kunnolla.
Just nÀin. Rikkaat rikastuu ja köyhÀt köyhtyy kun pumpataan rahaa markkinaan, jotka ohjautuu sitten pörssiosakkeiden nimellisarvoihin.
Boom, ja tervehdytetÀÀn.
Hyvinvointi ei tule rahaa painamalla, kuin keinottelijoille.
EdellisestÀ ihmettelystÀ tuli mieleeni ehdottaa siitÀ keskustelua ja myös siitÀ miksi koko ajan varallisuus keskittyy yhÀ harvempiin kÀsiin ja keitÀ ne kÀdelliset ovat!?
Tutkija P. Puonti: "... sitten sÀÀntelyÀ tiukennettiin" (2008 pankkikriisin jÀlkeen)
Etlan tutkija hutkii eli on vÀÀrÀssÀ. NimittÀin sÀÀntelyÀ on ollut koko ajan, korkopolitiikka, hintavakaus yms. inflaatiotavoite ja ylipÀÀtÀÀn rahapolitiikka eli keinotekoinen rahan ohjaus on sÀÀntelyÀ.
Ja sitÀ on edelleen. Siksi elÀmme talouskuplassa. Viitaten edelliseen kommenttiini.
Keskus pankit ei todellakaan ole sellainen asia, jonka kaikki kÀsittÀis.
MitÀ se tekee jne.
Onpa nuo keskustelijat aika pihalla pankkien omistajuustahoista. Olisi aika oleellista olla perillÀ siitÀ.
MitÀs jos se ei oo julkista tietoa?
Pankkien? Vai keskuspankkien, ne ovat monimutkaisempi juttu, mutta anna tulla miten se menee.
Keskuspankkien omistajuustahot ovat varmaan yksistÀ tÀmÀn maailman ajan varjelluimmista nykymaailman salaisuuksista. Mieti nyt sitÀ ettÀ jos jossain vaikka lukisi ettÀ Rockefellerit & Rotschildit omistaisivat maailman keskuspankit muutamaa poikkeusta lukuunottamatta, niin mikÀ haloo siitÀ syntyisi. Keskuspankeilla on kÀytÀnnössÀ rahantekokone arsenaalissaan kun he pystyvÀt luomaan rahaa digiavaruuteen. Ja kun jollain on arsenaalissaan tuollainen loputon rahantekokone niin mieti sitÀ maallista vaikutusvaltaa mikÀ heillÀ on, periaatteessa mikÀÀn ostos tai laina ei ole heille liian suuri ja tuolla tapaa heillÀ on voima ja rajattomat mahdollisuudet vaikuttaa omilla rahankÀyttö ratkaisuillaan miten tÀmÀ maailma tÀstÀ milloinkin kehittyy.
Vaikka heille onkin paperilla asetettu melko tarkkarajaiset pelisÀÀnnöt, niin mistÀ sitÀ kukaan oikein voi tarkkailla ja varmistua siitÀ ettÀ he oikeasti noudattavat nÀitÀ. Voidaan vain spekuloida esimerkin kautta ettÀ mitÀ jos keskuspankeilla olisikin henkilökohtainen agenda ja hyötymistarkoitus mielessÀ kun he ostavat vaikkapa konkurssikypsÀn yrityksen velkakirjoja, tai mitÀ jos juuri he ovat niitÀ poliitikkojen hiljaisia taustavaikuttajia rahan voimalla pÀÀtösten takana.
Toinen selitys sille miksei keskuspankkien omistajuustahoista ole tietoja jaettu julkisuuteen, voi olla tarve suojella keskuspankkeja hajoamiselta viimeiseen asti. Jos nuo omistajuustahot vaikka vuotaisivatkin joskus julkisuuteen, niin se olisi omiaan luomaan epÀluottamusta sekÀ vastarintaa juuri keskuspankkeja kohtaan. Toki osassa keskuspankeista on varmaan julkiset omistajuustahot tai tiedÀ hÀntÀ, voidaan vain arvailla, mutta osassa taas voi olla hyvinkin mahdollisesti taas yksityisiÀ sijoittaja kapitalisteja mukana.
Itse vertaisin keskuspankkeja kultamunia munivaan hanheen. Omasta mielestÀni tÀmÀ keskuspankki institutio on tÀmÀn pÀivÀn pahin vitsaus. Jos jonkin asian tÀstÀ maailmasta haluaisin tapahtuvan tÀssÀ ja nyt, se olisi keskuspankkien alasajon ja Suomessakin voitaisiin siirtyÀ tÀysvarantopankkijÀrjestelmÀÀn.
Jos yksikin jÀsenmaa kiistÀÀ EU-velkakirjojen ostot, koko projekti tyrehtyy.
12 FED-piiriÀ, www.federalreserve.gov/aboutthefed/federal-reserve-system.htm
Puhukaa suomen asioista
tein kansalaiskeskustelu.fi/@id945981269/idea-miten-parantaa-keskustelu-kulttuuria
Malinen on paras