A Tejútrendszer feltérképezése forradalmi csillagászati adatgyűjtés - space
Vložit
- čas přidán 9. 09. 2024
- Ha felnézünk az égre ezernyi csillagot látunk. Mögöttük, a sötétségben megbújva...
Euronews: megérteni a híreket.
Fizessen elo Európa legnézettebb hírcsatornájára!:eurone.ws/13iKL6E
Az euronews 13 másik nyelven is elérheto: eurone.ws/19BTVyt
hu.euronews.com...
Ha felnézünk az égre ezernyi csillagot látunk. Mögöttük, a sötétségben megbújva milliárdnyi van még, csak a mi csillagrendszerünkben.
Giuseppe Sarri, a Gaia-projekt egyik vezetője:
- Hogy megismerhessük az univerzumot, először a saját csillagrendszerünket kell feltérképeznünk.
A Gaia projectet pont ezért indította az Európai Űrügynökség. Egy műholdról élesebben láthatjuk galaxisunkat, mint valaha.
Carme Jordi, csillagász:
- A Gaia műhold méréseivel csillagrendszerünk múltját derítjük fel. Ez tehát a Tejút régészeti feltárása.
A műhold a Tejútrendszer háromdimenziós térképét készíti el. Ilyesmit az űrkutatásban még nem csináltak.
Laurent Chemin, asztrofizikus:
- Műholdról ezerszer pontosabban határozhatjuk meg a csillagok pozícióját, mint a földi mérésekkel.
Az asztrofizikus a Pireneusok hegyvidékének ikonikus csillagvizsgálójába látogat. A Pic du Midi évszázadok óta a csillagászok zarándokhelye. Manapság új szerepe van a hatalmas távcsőnek: a Gaia-program viszonyítási pontja.
Laurent Chemin:
- Ezzel a berendezéssel, amit most használunk, korábban a csillagok sebességét mérték. Az eddigi földi megfigyeléssel szerzett adatok alapján kalibráltuk be a Gaia-programban használatos spektrográfokat.
A csillagvizsgáló 2800 méteres magasságban található, ahol már nem zavaróak a városi fények, és tiszta a levegő. Galaktikus érzékelésre ideális helyszín.
Laurent Chemin:
- Földünk, összehasonlítva más égitestekkel, nagyon kicsinek számít. Nemcsak a Naprendszer óriásaihoz képest, de a galaxisunk, a Tejút nagybolygóihoz képest is. A Naprendszer felülről nézve a Tejút közepe körül forgó, csillaghalmaz. A Föld az északi részén helyezkedik el, így nagyjából dél felé tekintve látjuk a Tejút középpointját. A Naprendszer másodpercenként 220 kilométeres sebességgel kering a Tejút közepe kürül. A galaxisunktól két millió fényévnyire lévő Androméda-köd szintén nagyjából ebbe az irányba esik. A két csillaghalmaz másodpercenként 100 kilométeres sebességgel közelít egymáshoz.
Az égitesthalmazok ilyen gyors mozgása mellett nagy kihívás a csillagászoknak a relatív távolságok meghatározása.
Csillagtérképeket már az emberi civilizáció hajnalán készítettek.
Laurent Chemin:
- Az embert ősidők óta izgatja a csillagos égbolt. Az első asztronómusok között volt Hipparkhosz, aki még bőven Jézus születése előtt körülbelül ezer csillag távolságát és mozgását írta le.
Az ógörög csillagász tiszteletére az Európai Űrügynökség 1989-ben egy műholdat nevezett el Hipparkhoszról. A műhold szenzoraival százezer csillagot vettek nyilvántartásba akkor. A Gaia küldetése felér egy tudományos forradalommal: milliárdnyi csillag helyzetét méri fel.
Laurent Chemin:
- A Gaia-program hatalmas előrelépés a pontosság tekintetében, óriási mennyiségű adat gyűjtése és elemzése mellett. Rendkívül izgalmas, hogy egy ilyen alapos felmérés lehetővé teszi számunkra az égbolt és a Tejút jobb megismerését.
A Gaia működését megismerve jövünk csak rá, hogy mit jelent a csillagászat számára a küldetése. Az Európai Űrügynökség műholdja a legnagyobb digitális kamerát viszi magával, amit valaha az űrbe juttattak. A toulouse-i Astriumban a tervezők két fő szempontja a pontosság és a stabilitás volt.
Giuseppe Sarri:
- Olyan csillagokat kell megfigyelni, amik 400 ezerszer halványabbak, mint amiket szabad szemmel látunk. Ezek többsége egy központi sávban van.
Vincent Poinsignon, a Gaia-projekt egyik kutatója:
- A gyújtóponti síkot pixelek millárdjaival képezzük le. Vagyis százszor nagyobb felbontásban, mint amivel a legjobb földi kamerákkal fényképezünk.
Giuseppe Sarri:
- A másik nagy kihívás, hogy úgy kell pontos méréseket végezni, hogy közben a legújabb technológiát használjuk. Szilikon-karbiddal dolgozunk, amit 3000 fokon állítunk elő szilikonból és szénből. Olyan merev és kemény, mint a gyémánt.
Vincent Poinsignon:
Find us on:
CZcams bit.ly/zr3upY
Facebook / euronews.fans
Twitter / euronews
Ezt jól látja uram. Valóban közeledik egymáshoz a mi 🌌 -unk és az Androméda 🌌 . Jól figyeltem 200 km-es sebességel közeledünk egymáshoz.
Kétségtelen tény, hogy ebben a videóban több Csillagászt meghallgatva hallhatunk a 🌟-gok keletkezéséről és, ha kritikus tömeget érnek el, az életük végén, akkor felrobbannak. Az már egy másik kérdés, hogy hogyan történik a Feketelyuk-ak létrejötte? 😮 Az Én ismereteim szerint, a Galaxis-ok középpontjában nagyobb a Fekete Lyukak gyakorisága.
Nagyon izgalmas..