![Kitkajarvelainen](/img/default-banner.jpg)
- 192
- 863 936
Kitkajarvelainen
Finland
Registrace 8. 04. 2021
A channel presenting the traditional Northeastern lifestyle. Atmospheres especially from net fishing, forest work and moving around in nature. Practical tips especially for traditional net fishing and forest work.
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 100 - kesämuikkua ja hellehillaa.
Keskikesällä muikun löytää todennäköisimmin syvemmistä viileämmistä vesistä. Muikku saattaa kuitenkin liikkua myös välivesikerroksissa ja ui pohjaan laskettujen verkkojen yli. Muikun voi tällöin löytää syvänteiden reuna-alueilta lähempänä pohjaa. Kokeilemalla sen sitten näkee.
Hillan menestyminen riippuu täysin alkukesän kukinta-ajan sääolosuhteista. Täydelliset katovuodet eivät ole harvinaisia. Sen sijaan on harvinaista, että useita erinomaisia hillavuosia sattuu peräkkäin. Koillismaalla hilla kypsyy poimintakelpoiseksi heinäkuun puolivälin aikoihin. Hillakausi kestää noin kaksi viikkoa ja viimeiseksi kypsyvät peitteisillä korpialueilla kasvavat hillat. Helteinen keli kypsyttää hillat nopeasti ja sesonki voi jäädä lyhyeksi.
.
Net fishing in summer, lake Kitka, Finland
Vendace and cloudberries.
Hillan menestyminen riippuu täysin alkukesän kukinta-ajan sääolosuhteista. Täydelliset katovuodet eivät ole harvinaisia. Sen sijaan on harvinaista, että useita erinomaisia hillavuosia sattuu peräkkäin. Koillismaalla hilla kypsyy poimintakelpoiseksi heinäkuun puolivälin aikoihin. Hillakausi kestää noin kaksi viikkoa ja viimeiseksi kypsyvät peitteisillä korpialueilla kasvavat hillat. Helteinen keli kypsyttää hillat nopeasti ja sesonki voi jäädä lyhyeksi.
.
Net fishing in summer, lake Kitka, Finland
Vendace and cloudberries.
zhlédnutí: 4 190
Video
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 99 - uhkana ahven.
zhlédnutí 3,7KPřed 21 dnem
Isojen ahventen määrä on kasvanut Kitkajärvellä voimakkaasti viimeisten vuosien aikana. Yli kilon kalat ovat jo tavanomaisia saaliskaloja. Samaan aikaan pyyntikokoisen siian määrä on vähentynyt merkittävästi. Todennäköisesti ainakin vesien lämpeneminen suosii ahventa. Ahven on tehokas saalistaja ja sen pääasiallinen saalis on pieni muikku. On kuitenkin todennäköistä, että isojen ahventen saalii...
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 98 - selkävesien ahvenet (2/2).
zhlédnutí 3,5KPřed měsícem
Ahvenen kutu alkaa pian jäiden lähdön jälkeen. Myös isot ahvenet liikkuvat aktiivisesti muutaman metrin vedessä. Hyvät kalapaikat ovat usein hyviä paikkoja vuodesta toiseen. Ahvenen suosiossa on keväällä erityisesti rantavesien reunat, joista kalat hakevat sopivia kutualustoja, kuten hakopuita. Vesien lämmetessä kutu päättyy ja ahvenen aktiivinen liikkuminen rantavesissä loppuu. Kaloja kannatta...
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 97 - selkävesien ahvenet (1/2).
zhlédnutí 3,1KPřed měsícem
Ahvenen kutu alkaa pian jäiden lähdön jälkeen. Myös isot ahvenet liikkuvat aktiivisesti muutaman metrin vedessä. Hyvät kalapaikat ovat usein hyviä paikkoja vuodesta toiseen. Ahvenen suosiossa on keväällä erityisesti rantavesien reunat, joista kalat hakevat sopivia kutualustoja, kuten hakopuita. Vesien lämmetessä kutu päättyy ja ahvenen aktiivinen liikkuminen rantavesissä loppuu. Kaloja kannatta...
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 96 - katiska 3.
zhlédnutí 2,3KPřed měsícem
Katiska on myös perinteinen kalanpyydys, jolla pyydetään erityisesti ahventa ja haukea. Katiska on kesäpyydys ja se pyytää hyvin ahventa erityisesti ahvenen kutuaikaan. Myös katiskapyynti vaatii kärsivällistä kokeilua ja hyvien kalapaikkojen hakemista. Fishing in spring, lake Kitka, Finland
Testissä Milwaukeen M18-sarjan akkusaha.
zhlédnutí 637Před měsícem
Akkutyökalujen suosio on kasvanut sitä mukaa kuin akkujen teho ja käyttöikä ovat parantuneet. Myös akkukäyttöisistä ketjusahoista on tullut varteen otettavia haastajia polttomoottorisahoille ainakin polttopuu- ja rakennushommissa. Näin erityisesti siinä tapauksessa, että olemassa olevat akut palvelevat myös muuta käyttötarkoitusta. Milwaukee M18-sarja.
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 95 - selkävesien reunoilla.
zhlédnutí 2,8KPřed měsícem
Ahvenen kutu alkaa pian jäiden lähdön jälkeen. Myös isot ahvenet liikkuvat aktiivisesti muutaman metrin vedessä. Hyvät kalapaikat ovat usein hyviä paikkoja vuodesta toiseen. Ahvenen suosiossa on keväällä erityisesti rantavesien reunat, joista kalat hakevat sopivia kutualustoja, kuten hakopuita. Vesien lämmetessä kutu päättyy ja ahvenen aktiivinen liikkuminen rantavesissä loppuu. Kaloja kannatta...
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 94 - Vähän viileämmillä vesillä.
zhlédnutí 3KPřed měsícem
Ahvenen kutu alkaa pian jäiden lähdön jälkeen. Myös isot ahvenet liikkuvat aktiivisesti muutaman metrin vedessä. Hyvät kalapaikat ovat usein hyviä paikkoja vuodesta toiseen. Ahvenen suosiossa on keväällä erityisesti rantavesien reunat, joista kalat hakevat sopivia kutualustoja, kuten hakopuita. Vesien lämmetessä kutu päättyy ja ahvenen aktiivinen liikkuminen rantavesissä loppuu. Kaloja voi olla...
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 93 - Kotirannan savuahven (kalaverkosta ruokapöytään)
zhlédnutí 3,6KPřed měsícem
Ahven on erinomainen ruokakala. Erityisesti suuret ahvenet pääsevät oikeuksiinsa savustettuna. Ahvenen ruodot on helppo poistaa, kun ruotorakenne on tuttu.
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 92 - JO LIIAN PALJON AHVENTA!? (sesongin puolivälin arvio)
zhlédnutí 5KPřed 2 měsíci
Ahvenen kutu alkaa pian jäiden lähdön jälkeen. Myös isot ahvenet liikkuvat aktiivisesti muutaman metrin vedessä. Hyvät kalapaikat ovat usein hyviä paikkoja vuodesta toiseen. Ahvenen suosiossa on keväällä erityisesti rantavesien reunat, joista kalat hakevat sopivia kutualustoja, kuten hakopuita. Ahvenen määrä ja koko Kitkajärvellä on kasvanut voimakkaasti viimeisten vuosien aikana. Mutta onko tä...
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 91 - ahventa, ahventa, ahventa eli penkkapaikkoja.
zhlédnutí 3,4KPřed 2 měsíci
Jäiden lähtö aktivoi kaloja. Olosuhteet ovat kuitenkin joka vuosi erilaiset, mikä vaikuttaa kalan liikkeeseen. Jäiden lähdettyä varmin saaliskala on hauki, joka kutee matalassa rantavedessä. Pian sen jälkeen alkaa ahvenen kutu ja myös isot ahvenet liikkuvat aktiivisesti muutaman metrin vedessä. Myös siika on odotettu saaliskala. Hyvät kalapaikat ovat usein hyviä paikkoja vuodesta toiseen. Ahven...
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 90 - mutapohjalahti kevään kalastuspaikkana.
zhlédnutí 2,8KPřed 2 měsíci
Jäiden lähtö aktivoi kaloja. Olosuhteet ovat kuitenkin joka vuosi erilaiset, mikä vaikuttaa kalan liikkeeseen. Jäiden lähdettyä varmin saaliskala on hauki, joka kutee matalassa rantavedessä. Pian sen jälkeen alkaa ahvenen kutu ja myös isot ahvenet liikkuvat aktiivisesti muutaman metrin vedessä. Myös siika on odotettu saaliskala. Hyvät kalapaikat ovat usein hyviä paikkoja vuodesta toiseen. Kaloj...
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 89 - katiska 2.
zhlédnutí 4,1KPřed 2 měsíci
Katiska on myös perinteinen kalanpyydys, jolla pyydetään erityisesti ahventa ja haukea. Katiska on kesäpyydys ja se pyytää hyvin ahventa erityisesti ahvenen kutuaikaan. Myös katiskapyynti vaatii kärsivällistä kokeilua ja hyvien kalapaikkojen hakemista. Fishing in spring, lake Kitka, Finland
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 88 - kunnon ahvenpaikka!
zhlédnutí 6KPřed 2 měsíci
Jäiden lähtö aktivoi kaloja. Olosuhteet ovat kuitenkin joka vuosi erilaiset, mikä vaikuttaa kalan liikkeeseen. Jäiden lähdettyä varmin saaliskala on hauki, joka kutee matalassa rantavedessä. Pian sen jälkeen alkaa ahvenen kutu ja myös isot ahvenet liikkuvat aktiivisesti muutaman metrin vedessä. Myös siika on odotettu saaliskala. Hyvät kalapaikat ovat usein hyviä paikkoja vuodesta toiseen. Kalap...
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 87 - ennätyskalapaikka.
zhlédnutí 2,7KPřed 2 měsíci
Jäiden lähtö aktivoi kaloja. Olosuhteet ovat kuitenkin joka vuosi erilaiset, mikä vaikuttaa kalan liikkeeseen. Jäiden lähdettyä varmin saaliskala on hauki, joka kutee matalassa rantavedessä. Pian sen jälkeen alkaa ahvenen kutu ja myös isot ahvenet liikkuvat aktiivisesti muutaman metrin vedessä. Myös siika on odotettu saaliskala. Hyvät kalapaikat ovat usein hyviä paikkoja vuodesta toiseen. Kalap...
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 86 - haukipaikka.
zhlédnutí 2,6KPřed 2 měsíci
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 86 - haukipaikka.
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 85 - jäidenlähtöpaikka.
zhlédnutí 2,7KPřed 2 měsíci
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 85 - jäidenlähtöpaikka.
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 84 - kotirannassa.
zhlédnutí 3,2KPřed 2 měsíci
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 84 - kotirannassa.
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 83 - pitkä odotus ja kauden aloitus.
zhlédnutí 5KPřed 2 měsíci
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 83 - pitkä odotus ja kauden aloitus.
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 82 - vappu ja helatorstaikatiska.
zhlédnutí 4,7KPřed 3 měsíci
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 82 - vappu ja helatorstaikatiska.
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 81 - haukea, haukea, haukea.
zhlédnutí 2,6KPřed 3 měsíci
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 81 - haukea, haukea, haukea.
Maisemamakuuhuone mökille. Osa 32 - ikkunoiden asennus.
zhlédnutí 488Před 3 měsíci
Maisemamakuuhuone mökille. Osa 32 - ikkunoiden asennus.
Net fishing in northern Finland. Part 5 - big perches in early summer. (ENG SUB)
zhlédnutí 1,5KPřed 3 měsíci
Net fishing in northern Finland. Part 5 - big perches in early summer. (ENG SUB)
Maisemamakuuhuone mökille. Osa 31 - etuikkunan nosto.
zhlédnutí 1,1KPřed 3 měsíci
Maisemamakuuhuone mökille. Osa 31 - etuikkunan nosto.
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 80 - toinen yritys ja ensimmäiset lintuhavainnot.
zhlédnutí 3KPřed 3 měsíci
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 80 - toinen yritys ja ensimmäiset lintuhavainnot.
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 79 - kalastuskauden aloitus ja uusi haaste.
zhlédnutí 3,2KPřed 4 měsíci
Verkkokalastusta Kitkajärvellä. Osa 79 - kalastuskauden aloitus ja uusi haaste.
Net fishing in northern Finland. Part 4 - whitefish in early summer. (ENG SUB)
zhlédnutí 3,3KPřed 4 měsíci
Net fishing in northern Finland. Part 4 - whitefish in early summer. (ENG SUB)
Maisemamakuuhuone mökille. Osa 30 - lattian läpiviennit.
zhlédnutí 744Před 4 měsíci
Maisemamakuuhuone mökille. Osa 30 - lattian läpiviennit.
Mönkijä myrskytuhoalueella - ATV and storm damage area
zhlédnutí 1,4KPřed 4 měsíci
Mönkijä myrskytuhoalueella - ATV and storm damage area
Net fishing in northern Finland. Part 3 - pikes and perch in early summer. (ENG SUB)
zhlédnutí 962Před 4 měsíci
Net fishing in northern Finland. Part 3 - pikes and perch in early summer. (ENG SUB)
Mulla on usein merellä niin kova tuuli ja sen verran solmussa verkko että pakko ottaa ylös
On kaloja myös usein paljon.
Täälä olen kotilahdella lumpeita ja kaisloja leikannut semmoisellö veneelllä jossa keulassa terä joka liikkuu. Nyt myös koti Lahdella on ollut suolisto bakteeria joten en tästä kaloja ole pyytänyt vaan kauempaa mereltä
Ahven kasvaa nopeammin lämpimissä vesissä
Hyvä video kiitän
Nykynuoret jos menee mettään. Eksyy heti.
Vanha pyytäjät kun häipyy.luulis kalaa olevan.ei nälkään vaan harrastuksen vuoksi.
Vanhatkin pyytäjät ovat vain sitä mieltä, että kalaa oli aiemmin enemmän, vaikka sitä pyydettiin enemmän.
Oli kyllä kova selvitys kun verkko oli sotkeentunut isoista ahvenista ja särjistä. En tiedä miten se niin sotkeentui, laskin eka poijun sitten siihen paino kiinno ja painosta verkon yläreunaan naru. Toiselle puolelle sama viritys. Hyvin kalasti. Vaikein homma oli saada kalat irti.
@@eerolahti4334 Sinähän tavoittelit ahventa ja sitähän tuli! Se on hyvä merkki, kun verkot on sotkussa. Silloin ne on pyytäneet hyvin. Kyllä siihen selvittelyyn kouliutuu.
Ok, ostin 0.25 mm monofiili siimaa jolla voi paikata, miten vaikka yhden reiän paikkaus tapahtuu?
Kalat oli verkossa kuolleet ja hieman väri mennyt jännäksi mutta ei mikään erityisen paha Haju niin ajattelin kokeilla syödä
@@eerolahti4334 Ahven kuolee nopeasti lämpimässä vedessä ja sen väri haalenee äkkiä. Kala ei ole missään tapauksessa pilalalla. Lämpimällä vedellä verkot kannattaa tarkastaa vaikka monta kertaa päivässä.
@@eerolahti4334 Yksittäisiä liinan reikiä ei kannata paikata. Ala- ja yläpaulan repeämät kannattaa ottaa kiinni ja isommat liinan reiät kuroa kiinni. Itse käytän tervattua lankaa, jonka solmut pysyy hyvin kiinni. Minulla on siinä verkkokalastusta aloittelijoille -sarjassa yksi pätkä, missä korjailen omaa verkkoa.
Mites ihmeessä tuo seinärakenne toimii. Kehä kuivuu ja painuu ja ruuvatut vinorevat estävät painumisen kunnes ruuvit napsahtavat poikki. Toinen huomio vain 13 hirsikertaa ja oviaukko jäi liian matalaksi. Aina kannattaa tehdä 16-18 kierrosta. Nopea on tehdä nurkkasalvos noin mutta eihän se mitään pidä.
@@tane_ Hyvin on kyllä paikoillaan tähän saakka pysynyt, mitään ei ole tarvinnut oikoa. Toki hirsitakenne painuu ja revapuiden ruuveja pitää käyttää irti muutaman kerran. Korkeus on makuasia, tämä korkeus riittää kyllä minulle.
Onko sellaisia sotkuja joista ei ilman saksia selviä?
@@eerolahti4334 Ei ole normaalilankaisissa verkoissa. Iron Silk -langan verkko menee joskus niin tiukalle, että siitä on pakko leikata joku säe pois. Johtuu siitä, että lanka ei luista ja on litteä. Jos iso hauki panee tämän kunnon solmulle, se on vaikea paikka selvittää.
Heippa, tulihan niitä muikkuja, hillaakin kerkesit keräämään Tuota olisiko 12-14 millin verkko paikallaan niin voisit verrata muikun koko ja kuinka liikkuu eri korkeuksissa, se on mukavaa tuo tutkiminen olkoon tuote mikä hyvänsä Kiitos videosta, suu napsaa ainaski mulla Heippa taas☕️🍩🐟☕️🐟🐟👍👍
@@pirumerrassa Kyllä minä kokeilen myöhemmin harvempaakin verkkoa. Tiukassa on ollut aiemmin isompi muikku, mutta toki sitä pitää välillä kokeilla.
35mm kaksoispaula verkot tilattu, pitääkö verkot esim 10m vedessä laskea pinnasta pohjaan vai pohjasta pintaan pyytämään. Vai onko väliä.
Siikaverkot lasketaan lähes aina pohjaan. Jos olet kalastanut vähän, suosittelen laskemaan verkot aluksi ihan 3-4 metrin veteen ja kevyessä tuulessa. Riittävästi löysää vain. Alkupään videoissa on vinkkiä laskuun tai sitten niissä verkkokalastusta aloittelijoille videoissa. Aluksi kannattaa käyttää 1,5 tai 1,8 metrin verkkoja, ne on helpompi käsitellä. Onnea pyyntiin!
@@Kitkajarvelainen joo 1.8m verkko ahventa haluaisin
@@eerolahti4334 Lämpimän veden aikaan ahven voi olla pääsääntöisesti syvemmällä, mutta pian vesien viilentyessä voit löytää sitä hyvinkin matalalta. Kokeile vain rohkeasti eri paikkoja. Esimerkiksi ruovikoiden reunat voivat olla hyviä.
Itse merellä kalastaneena. Heitän noi puikkarit lepänoksalle ja kerään verkon ylä ja alpaulan yhteen saaviin. Lasku tapahtuu koneella pakilla. Verkko keulasta yli. Niin sanotusti suolelta lasku.
Moni on tämä mainostanut ja olen luvannut kokeilla.
Onko tuo 10-milliseen tarttuva muikku vuoden vanhaa, eli vuosiluokkaa -23? Meillä päin vuoden vanha muikku tarttuu näpeästi 11-milliseen. Jos sitä nimittäin järvessä on. Viimeinen todella vahva ikäluokka on täällä päin vuodelta 2019.
@@elffelfsson7360 Luulen, että ei ole. Vuoden vanha muikku on täällä ns. neulamuikkua, jota pyydetään nuotalla. Se on huomattavan pientä eikä sitä voi pyytää verkolla. Yli 10-11 mm muikkua on tällä vesialueella hyvin vähän, tai en ole sitä löytänyt.
Tämä oli nyt ensimmäinen vuosi täällä pohjois-Kuusamossa niin saatiin kanssa ihan tästä lähisoilta noin 12kg hillaa mutta meni kyllä nopeasti tosiaan huonoksi. Kalassa ollaan kyllä hyvin pysytty. Haukea ja ahventa syödään liki joka päivä ja pakastimessakin on jo hyvät varastot. Ollaan savustettu haukea ja ahventa ja vakumoinut siivottua haukea pakkaseen niin sieltä on kiva ottaa piirakoihin, keittoon, pataan, pitsaan ihan mihin vaan. Järvellä kun ollaan oltu aika monena iltana uistelemassa johon nyt itse tykästynyt niin on kyllä hiljaista ja sitä jaksan ihmetelle liki joka kerta että missä ne ihmiset on. Jokunen kajakilla on nähty ja muutama veneilijä. Itse haluis mennä ihan jokapäivä kalalle 😃 Onnittelut sadannesta videosta, seurataan innolla!
Kiitos! Hyviä saaliita on sielläkin saatu.
Kiitos! Hyviä saaliita on sielläkin.
Mistä nimi Kitkan viisas
Vapaa pääsy Venäjälle,mutta ei lähde.
Juuri näin, kuten edellä on kirjoitettu. Näin ainakin tarina kertoo.
@@jukkakarasti8221 🤣💪💪
Koillissanomat kirjoitti kuusamon pienissä järvissä olevasta vesirutosta jo 90 2000 luvun tienoilla.Minulla oli Suorajärvellä mokki samoihin aikoihin,sielläkin oli jo ruttoa. helposti varmaan päässyt kitkalle.
Kuusamojärveen vesirutto tuli muistaakseni noin 2005.
Pitää vielä kysyä, että onko tietoa mihin ne isommat taimenet häviää/on hävinnyt Kitkalta. Olen muutaman viikon käynyt Kitkajoen yläosalla heittämässä perhoa ja tuntuu, että sitä 20-30cm on paljonkin. Sama harjus, mutta kyllä aina joku mittaharri muutamaan kertaan tulee. Muistan aikoja 20v sitten kun oli melkeen selviö, että väh. Yksi 40-50cm taimen tulee per kerta.
Tähän en osaa sanoa. Tiedän sen, että viime vuosina istutuksiin kanssa on ollut vaikeaa, koska poikasia ei ole ollut saatavilla. Kalastuspaine näyttää myös vapapuolella olevan olematonta.
@@Kitkajarvelainen Sepä se. Aika rauhassa saa olla. Ei painetta ole, jos ei ole isoa kalaakaan. Se on selkeä, että Paanajärvellä kun laitetaan verkot poikittain alajuoksulle, niin ei taimenta näy alaosalla. Jyrävää ei taida kuitenkaan pääse nousemaan, niin ihmettelen mistä nuo yläosan taimenet on peräisin. Evällisiä kuitenkin. Istutuksista ei ole tietoa.
Tähän löytyy varmasti parempia vastauksen antajia. Kitkajoen ja Oulankajoen taimenta on tutkittu paljon ja joku asiantuntija osaisi varmasti valottaa asiaa.
@@Joumanji444 Silloin 20 vuotta sitten yläosalle istutettiin ns. pyyntikokoista taimenta, joita ne noin 50 senttiset taimenet pääsääntöisesti oli. Kitkalla kuten muuallakin Suomessa verkkokalastuspaine on yhä sen verran suurta ettei luonnollinen elämänkaari vielä taimenella onnistu.
Heippa, kiitos hyvästä analyysistä jos tuosta ei tajua, niin sitten ei tajua mitään Oletko selvittänyt tätä kalastajien kesken onko heillä sama näkemys Mitä tässä olisi tehtävissä jotta ihmiset tajuavat ruuan vähenevän Pitäisikö vapaa-ajan kalastajien muuttaa kalastus metoodejaan, otetaanko isot pois ja jätetään pienemmät Monellehan on saavutus saada isoin kala ja sitte. 🐟👍👍👍🐟🐟👍👍👍👍
Tuttujen kalastajien kanssa on tullut juteltua. Ahvenen menestyksen on moni havainnut. Siian heikon tilanteen osalta tilanne on toinen. Verkkokalastus kun on niin vähäistä täällä ja pyytäjiä vähän.
Laitan sähköpostilla viestiä
Olikos sulla sähköposti mikä?
Mökkikalastusalueella Keitelejärvellä ahvenilla on vaihtelevasti muikkua, särkeä tai ahventa mahoissa. Välillä jos saa muikkusyvänteestä haukea tai madetta niin on tankanneet mahat täyteen muikkua. Lämpöisen veden aikaan ahventa saa mökkirannasta niin niillä on yleensä särkeä. Samaan aikaan saa selältä ahventa niin niillä on yleensä muikkua . Yks kalatarina ois mutta sitä en julkisesti viiti kirjoittaa
Päijänteellä sama tilanne,ahvenen koko on noussut huimaa vauhtia viime vuosien ajan,siika tiukemmassa mutta muikkua riittää.
Kuulostaa tutulta.
Seuraan videoitasi ja olen miettinyt, teetkö työksesi jotain sellaista luonnontieteelistä työtä vai onko luonto rakas harrastuksesi? Kysyn sillä, kun seuratesssa on tullut hyvin vahvasti ilmi että tunnet luontoon liittyvän ekologian todeella hyvin ja kerrot paljon tärkeitä huomioita kalastuksesta, kasveista, linnuista ja kaikesta luontoon liittyvästä. Olen oppinut paljon erilaisia asioita videoiltasi. Toivon näiden videoiden jatkuvan.
Kiitos, mukava kuulla. En ole mikään asiantuntija ja kaikki sanomani ovat vain omia ajatuksia. Olen kalastanut ja metsästänyt pienestä pojasta lähtien. Innostuin linnuista teini-iässä ja olen muun muassa rengastanut maa- ja merikotkia sekä sääksiä. Luonto on lähellä sydäntä ja kiinnostusta luontoon sen kaikissa muodoissa yritän välittää myös muille. Hyvää kesän jatkoa.
Meillä Pirkanmaalla pienellä järvellä. Ahven on lähes kadonnut. Saan kalastaa min 50mm,n solmu välillä. Tänä tälle keväälle kesälle. Kaksi n, kiloista ahventa..Ne ovat muutenkin ainoat ahvenet mitä saanut, kuhaa tulee mutta sekin on pientä
Onko järvessä siikaa tai muikkua?
@@Kitkajarvelainen ei ole
Joutsen levittää vesiruttoa ja rutto pilaa siian kutusoraikot.
Kyllä tuo vesirutto on ikävä kasvi. Varmasti monenlaisia haittaa siitä on.
Onko tutkittu suurten ahventen ikää?
Tämäkin on hyvä kysymys. En tiedä ja itse en ole sitä yrittänyt tehdä.
@@Kitkajarvelainen tämän peruateella voisi jotain päätellä. Onkohan suurten ahventen määrä niin kasvanut vai onko ruuan määrä niin suuri, että koko vain kasvaa.
Juuri näin!
Kitkalla ahven on päässyt lisääntymään juuri myös hyvän muikkukannan vuoksi, monella muulla järvellä näin iso kasvu ei ole edes mahdollista, yllätyin myös kuinka paljon pikkusiikaa ahventen mahassa oli, sen voi selittää se että kitkalla muikun koko on niin pientä että isolle ahvenelle ne eivät pelkästään enää riitä ahvenelle ja ne alkavat käyttää siikaa ravintona. Kysymyksiä on monia kuten kuinka kauan sitten siika kestää tällaista kuormitusta? Katoaako luontainen siikakanta tai mitä vaikutuksia sillä olisi? Mietin myös sitä seurataanko vesistöjä ja niiden kalakantoja suomessa lainkaan valtion tai muun tahon toimesta, vai olemmeko me enemmän kalastavat ja kenties biologit yms ainoita, joita sitä tekee. Mökkijärvellä muojärvellä nuottamiehen mukaan haukikanta on heikentynyt ihan viime vuosien aikana ja itsekin nyt ihmettelin, kun tutuilta paikoilta haukea ei yhtä paljoa tullut. Vaikea sanoa mitä on tapahtunut, kun asiaa ei ole päässyt läheltä seuraamaan.
Juuri samanlaista pohdiskelua olen tehnyt! Tuskin tätä tieteellisesti kukaan seuraa. Mutta monet isot asiat tulevat esille ihan harrastuspohjalta. Kannustan pitämään omista havainnoista päiväkirjaa.
@@Kitkajarvelainen Omakala-sovellus on juurikin tätä varten. Sillä kerätään dataa tutkijoiden käyttöön kalalajien, saaliin määrän, koon ja sijainnin jne. muuttujien perusteella. Ja toimii myös kalastajan saalispäiväkirjana.
Onko tullut paljon uutta rantarakentamista? On paikkoja joissa mökkiläiset haluavat oman laiturin ja ruoppauttavat kaislikon läpi väylän rantaan. Ja jokainen tietysti oman. Siinä kutupaikka pirstaloituu ja saattaa mennä pilalle. Myös kuha pystyy syrjäyttämään hauen järvestä.
@@markonikula2611 Kitkalla alkaa olla rantarakennuspaikat vähissä. Itse en tiedä yhtään uutta rakennuspaikkaa näiltä alueilta.
@@Kitkajarvelainen Täytyypä alkaa kehittelemään päiväkirjaa. Siihen voisi myös kalamäärien lisäksi kirjoittaa omia havaintoja varsinkin ahveneen ja haukeen liittyen kun niitä pääosin tulee vapavälinein kalastettua. Laajamittaiseen tutkimukseen sitä tuskin voi yleistää, mutta tutkimus on aina kiinnostavaa ja kenties tuleva työkin voi olla osaltaan tutkija.
Vesiruton lisääntyminen kyllä mahdollistaa myös ahvenen kudun onnistumisen ja ennen kaikkea se suo pienpoikasille parempaa turvaa ja enemmän ravintoa. Kun poikaset kasvavat hyvin niin ne pystyvät yhä nuorempana siirtymään syömään toisia kalalajeja joka osaltaan lisää kasvunopeutta. Verkkokalastuksen mahdollinen väheneminen vielä lisää kalojen selviytymismahdollisuuksia entisestään. Iso ahven on kyllä tehokas saalistaja mutta silti yllättää tuo siikapoikien suuri osuus saaliissa ja tietenkään se ei voi olla näkymättä siikakannoissa mutta onko niitä ahvenia oikeasti nyt paljon vai onko niitä nyt vaan verkoissasi paljon. Kun tehdään virallista koekalastustutkimusta niin arvalla valituista paikoista pitäisi tulla keskimäärin useampi kilo ahventa joka verkosta/yö. Ko. verkot ovat vieläpä todella vaihtelevalla silmäkoolla. Eli onko isot ahvenet painottunut määrätyille alueille vai joko ne menestyy koko Kitkan alueella vai onko siiat ja ahvenet nyt painottuneet eri puolelle järveä? Mielenkiintoista seurattavaa...
Erinomaisia kommentteja ja hyviä kysymyksiä! Juuri samanlaista pohdintaa olen tehnyt. Itse kalastan matalilla vesillä ja mm. syvät vesialueet ovat minulle täysin tuntemattomia. Pilkkimiehet tietävät varmaan nämä paremmin. Käsittääkseni pilkkimiesten saaliit ovat olleet ahvenen osalta suuria.
Hyvää puhetta. Ahvenhan hyötyy veden lämpenemisestä toisin kuin esim. siika, harjus ja taimen. Suomessa mennään enemmän ja enemmän siihen suuntaan, että ahven, kuha, hauki ja särkikalat tulevat entisestään syrjäyttämään jalokalat veden lämpemenemisen, rehevöitymisen ja veden tummumisen takia. Onko muuten tietoa miten Kitkan veden lämpötila on noussut vuosien saatossa?
Se olisi juuri se mielenkiintoinen asia. Itse en ole löytänyt tietoa lämpötiloista.
Vae nii sellaisia ajatuksia,johtuuko myös kalastuksesta verkkoinee on helppo siirtää ajatukset muualle,ihminen on syyllinen kaikkee mikä liittyy kala stukseen😂😂😂
Tässä mittakaavassa kalastuksen vaikutus on marginaalinen. Näin ainakin luulen.
Paljon hyvää asiaa. Hyvä video kerrassaan. Toivotaan että luonto hoitaa ahvenkannan kuriin ja siiat ja taimenet taas palaavat järkevän istutuksien myötä kitkajärveen.👍
Kiitos.
Hyvää mietiskelyä. Oulujärvellä mennään samaan suuntaan, hauen, ahvenen ja kuhan koko ja määrät kasvaneet. Siikaa ja muikkua kyllä tiukassa saada, 10 vuoden takaiseen verrattuna.
Alasolijärvellä myös ahventen koko kasvaa järvessä paljon pientä muikkua ravinnoksi olen seurannut kehitystä mökilläni 30 vuonen ajan mökki mouruniemen tien varressa jumiskossa Pepe
Hyviä videoita teet!Järkevää ja asiallista kerrontaa.Mukava näitä on katsella...ja on Ahvenet isoja.
Kiitos!
Puukolla vaan kalat verkosta verķokauppias tykkää!
Keskikesällä koita 4-7 metriä ni on isoa ahventa.
Isompi ahven on ollut kesäällä käytännössä aivan hukassa näillä lähivesillä. Monet ovat kommentoineet, että kala siirtyisi selkävesien puolelle. Tämä selittäisi sen, että isompaa ahventa ei löydy täältä oikeastaan lainkaan keskikesällä. Tämä perustuu kokemukseen verkkopyynnissä. Katiskaa olen käyttänyt vähän. Pitää kokeilla.
Mitä verkkoja käytät
Perusverkko on 45mm/0,15 lanka tai 50mm/0,17. Ahvenaikaan ja taimenvesillä harvempia. Yleensä korkeus 1,8m, max 2,4m. Lähes kaikki Kivikankaan kaksoispaulaverkkoja.
Kylläpä on isoja ahvenia. Ei montaa kerralla ruuaksi tarvitse.
Kyllä yhdestä kalasta kaksi syö ihan hyvin. Ruokakalaksi riittäisi pienempikin kala.
Et ole koskaan käyttänyt kala astiaa kokiessa. vaan kuivineen veneen pohjalle.
On kyllä mielenkiintoista seurata että jatkaako ahvenkanta vain kasvuaan vai lakkaako sen kasvu jossain vaiheessa.
Olen samaa mieltä! Olen kuullut, että molemmilla muilla järvillä on käynyt samoin.
Onko sulla pinnassa verkot vai missä syvyydessä?
En käytä pintaverkkoja. Kalastan yleensä matalassa 2-5 m vedessä ja 1,8 m, max 2,4 m verkolla.
Ennen ihmiset pyysi nälkäänsä .ei nykyään .
Kotimaisen järvikalan pyytäminen omaan ja läheisten ruoaksi on järkevämpää kuin rahdata kalaa Norjasta tai kauempaa. Ja kalan pyytäminen ruoaksi on järkevämpää kuin pyytäminen vain huvin vuoksi vapautettavaksi, mitä myös jotkut kutsuvat kalastamiseksi.
Jos ei ole intoa pyytää oikeilla välineillä, on parempi olla pyytämättä ollenkaan. Toivottavasti jossain vaiheessa kaikki verkkokalastus kriminalisoidaan.@@Kitkajarvelainen
Hyvin näkyy sieltä kalaa tulevan. Itsellä verkot pykälässä kun vedet liian lämpimiä verkon pitoon. Muikku on ainut kalalaji, jota pyydän verkolla näin keskikesällä. Onko siellä kuinka hyvä muikkukanta?
Kyllä itselläkin keskikesä on hiljaiseloa. Nyt vedet olivat kesäkuun alussa liian lämpimiä. Muikkua on, mutta se on valtaosin hyvin pientä, alle 10 mm. Pyydän elo-syyskuussa 10-11 mm verkoilla. Syömäkalat välillä saa, välillä ei.
ei verkkoja
Tulihan sieltä ihan hyviä ahvenia vaikka oli harvat verkot.onko kotirannasta pitkä matka tuonne selkävesille? Taimenta on mutta harvassa?
Sinne on noin 10 km eli kuorma päällä noin puolen tunnin ajo. Kyllä taimen on todella tiukassa. Istutusten varassa ja monena vuonna istukkaita on ollut vaikea saada. Tämä näkyy nyt.
@@Kitkajarvelainen joo täälläkin on pääasiassa istutettua tuo taimen. Sulan veden aikaan on tullut 0-4 taimenta vuosittain. Aina lämmittää mieltä. En tiiä miten muut saavat verkoilla tai uisteella
Kannattaa tutustua pyydysten merkkaamiseen,mitä kalastuslaki màärää,ei mitään mehukatti purkkia
Kyllä nämä tiedossa on. Suurimmassa osassa näitä vesialueita riittää matala lippu tai värillinen koho, jonka läpimitta on vähintään 15 cm. Vesiliikennealueilla pitää olla korkea lippu. Mehupurkeissa ei ole mitään vikaa, jos paikka sallii
pienemmän merkin käytön.
Pitäisi olla enemmän katiskoja ja hyvä olisi olla eri malleja..
Näinhän se on, kuten verkkojakin.
Hyvä on katiska mutta ei yhdellä katiskalla mahdottomia saaliita saa. Pitäis olla useita katiskoja pyynnissä. Mutta kokeile luotojen luota kesällä. Itellä on yks katiska. Muutamia ruokakoon ahvenia saanut ja vaihtelevasti pikku ahventa. Pikku ahvenia antanut lokeille
Näin pitää kokeilla.
@@Kitkajarvelainen Tuolla taktiikalla pitäisi löytyä. czcams.com/video/y_wS6kbyWPI/video.html
Yhdellä katiskalla aika vaikeaa löytää kunnon kalat. Itsellä 10 kpl eri syvyyksissä ja paikoissa.
Näinhän se on. Sama tilanne se on verkkojen kanssa.
Kyllä se veden lämpötila ohjaa kutua. Hauki kutee ensimmäisenä ja ahven seuraa perässä. Etelässä jopa ennen vappua ja Lapissa kesäkuun puolella. Lohikalat kärsii lämmöstä ja ahvenkalat hyötyy, erityisesti kuha. Ja toki levän määrä voi lisääntyä lämmön myötä.
Meillä meni ahvenen kutu aika äkkiä oho. Eikös se lämpötila oo aika tärkeä asia tuossa Tulihan sieltä ahventa. Eilen tuli hyvin muikkua päiväpyyntinä. Yks 15mm verkko oli 5 tuntia.muutama pikku ahven oli seassa
Heippa, Jeps tuo ahvenen kutu on todella mielenkiintoinen alue, oma arvioni on valoisuus, veden lämpötila, ja varovaisuus, vai sanoisinko ahvenen arkuus Mene ja tiedä, mutta mukava on miettiä Kiitos videosta Heippa taas🐟🐟🐟🐟👍
Kiitos.
Tuo valon lisääntyminen on kuitenkin joka kevät samalla tavalla tapahtuva ilmiö. Pohjoinen kiilaa etelän ohi päivän pituudessa jossain vaiheessa kevättä, mutta kutu silti alkaa ensin etelässä ja siirtyy pohjoiseen viikkojen kuluessa.
Tuo on ihan totta. Mutta etelässä ei ole jäätä ja valo pääsee hyvin järveen. Esimerkiksi tänä vuonna meillä oli lumipeite jään päällä pitkälle toukokuuhun, mikä suodattaa tehokkaasti valoa.
@@Kitkajarvelainen Joo. Lyhyempi jää-/lumitalvi etelässä toki on, mutta kyllä se on vaihdellut myös Oulun korkeudella tässä viime talvena etenkin lumen osalta. Toissa talvena lumi katosi jäältä pariin otteeseen tammi- helmikuussa vesisateiden johdosta. Ja tänä keväänä noin kuukautta normaalia aiemmin samaisesta syystä. Silti noilla toukokuun puolessa välissä saaduilla kaloilla on ollut mäti vatsassa. Toki valo aktivoi kaloja jään alla, sen pilkkiessä huomaa, mutta toisaalta varsinkin isompi ahven käy araksi pilkkijän varjolle aurinkoisena päivänä. Ottaa muutaman päivän, että tottuvat valoon. Se mikä rannikolla houkuttelee kaloja suistoihin on jokien virtauman lisääntyminen huhtikuussa. Tulee paljon makeaa vettä suistoon ennen jäiden lähtöä. Norssiparvet odottelee jokeen nousua noin kuukauden puolentoista ajan ja niitä saa pilkillä. Mahtaa siika olla jo syvemmällä tuohon aikaan. Tässä rannikolla kevään viimeiset siiat tulee jäiden lähdön aikaan, jos pääsee laskemaan verkot jäälauttojen sekaan. Pari päivää myöhemmin ovat jo kadonneet.
Hyvää juhannusta sinne päin
Kiitos samoin!
Hyvää juhannusta, pysytään pinnalla
Kiitos samoin!